Прогнозування зміни санітарного стану берези повислої (Betula pendula Roth) - Meshkova, Valentyna L.; Koshelyaeva, Yana; Kolienkina, Maryna S.; Shvydenko, Inna M. (Наукові праці Лісівничої академії наук України, 2021)
Береза повисла (Betula pendula Roth.) утворює м’яколистяні насадження у різних природних зонах. Її широко застосовують у захисному лісорозведенні та міських насадженнях, вона є піонером на зрубах і згарищах. Водночас, в умовах глобального потепління та антропогенного навантаження підвищується сприйнятливість берези повислої до шкідників і патогенів, зокрема до бактеріальної водянки та стовбурових шкідників, які її поширюють. Метою досліджень було оцінювання тенденцій динаміки санітарного стану насаджень Betula pendula залежно від типу лісорослинних умов і початкового санітарного стану дерев. Дослідження здійснено у 2015-2019 рр. у насадженнях берези повислої Харківської області в умовах свіжого субору (B2), свіжого сугруду (C2) та свіжого груду (D2). Всі насадження мали вік 40-45 років і відносну повноту 0,7-0,8. Категорію санітарного стану визначали візуально для кожного дерева у липні згідно із положеннями «Санітарних правил в лісах України». Для кожного типу лісорослинних умов розраховували ймовірність поліпшення та погіршення санітарного стану берези повислої, а також її відпад. Відпад виражали у відсотках як співвідношення дерев, що загинули за період 2015-2019 рр., до їхньої кількості у 2015 році. У кожен рік досліджень (2015-2019 рр.) санітарний стан насаджень Betula pendula був найгіршим у свіжому груді. Середній індекс санітарного стану з урахуванням усіх дерев у 2015-2019 рр. становив 1,9; 2,1 та 2,7 у свіжому суборі, свіжому сугруді та свіжому груді відповідно, а з урахуванням лише життєздатних дерев – 1,8; 1,8 та 2,3 відповідно у таких самих лісорослинних умовах. Найгірший стан берези у свіжому сугруді та свіжому груді пов’язаний із поширенням бактеріальної водянки. Впродовж 2015-2019 рр. категорію санітарного стану змінили від 1-ої на 3-ю 87,7; 54,7 і 34,5% дерев берези у свіжому груді, свіжому сугруді та свіжому суборі відповідно. Серед дерев 2-ої категорії санітарного стану частка особин, що погіршили стан, зростає від свіжого субору (17,6%) до свіжого груду (51,7%). Ймовірність поліпшення санітарного стану дерев 3-ої категорії санітарного стану у свіжому суборі майже втричі більша, ніж імовірність його погіршення (19,4 та 6,7% відповідно), а в свіжому сугруді та свіжому груді ймовірність погіршення санітарного стану Betula pendula не набагато менша, ніж його поліпшення (в 1,1 та 1,5 рази відповідно). У свіжому груді жодне дерево 4-ї категорії не покращило стан впродовж 2015-2019 рр., а в свіжому сугруді 27,7% дерев його покращило. У кожному типі лісорослинних умов ймовірність відпаду найбільш ослаблених дерев берези є більшою. Для сукупної вибірки даних вона становить 3,9; 16,4; 30,4 та 62,4% дерев, що мали 1, 2, 3 та 4 категорії санітарного стану у 2015 році. Ймовірність відпаду дерев Betula pendula будь-якої початкової категорії санітарного стану була найбільшою у свіжому груді та найменшою – у свіжому суборі. Порівняння даних оцінювання інтенсивності відпаду дерев берези повислої різних категорій санітарного стану показує дуже подібні значення, одержані в цьому дослідженні та у попередніх дослідженнях у паркових насадженнях.