Динаміка стану сосни після випуску Thanasimus formicarius в осередки короїдів - Meshkova , Valentyna; Vorobei , Alla; Vorobei , Eugene; Baturkin , Denys (Наукові праці Лісівничої академії наук України, 2025)
З 2010 року відбулося різке погіршення стану соснових лісів в Україні. Такий стан спровокований посухою та посиленими спалахами масового розмноження короїдів Ips acuminatus (Gyllenhal, 1827), а пізніше – Ips sexdentatus (Börner, 1776).У Східному Поліссі всихання сосни розпочалося у 2015 році. До кінця 2017 р. осередки короїдів було виявлено у Чернігівській обл. та лісовій зоні Сумської області. Оскільки вибіркові санітарні рубки не змогли запобігти поширенню осередків короїдів, було застосовано класичний біометод. Хижого жука Thanasimus formicarius (Linnaeus 1758) (Coleoptera: Cleridae) з 2018 р. вирощували у Державному Спеціалізованому лісозахисному підприємстві  “Харківлісозахист” і випускали в осередки короїдів у Чернігівській, Сумській і Харківській областях. Впродовж 2019–2020 рр. щільність популяцій короїдів зменшилася, а стан дерев покращився. Водночас у 2021 р. розпочався новий спалах масового розмноження короїдів на північному сході України. Мета досліджень полягала в оцінюванні тривалості ефективного впливу внесення хижака Th. formicarius в осередки короїдів. Для порівняльного аналізу стану насаджень після внесення хижака ми вибрали пробні площі у лісовій зоні (Чернігівська область: Регіональний ландшафтний парк Ялівщина та урочище “Святе”), на межі лісової та лісостепової зон (Сумська область: Конотоп) та в лісостепу (Сумська область: Суми, Охтирка; Харківська область: Бабаї). Усі пробні площі, на яких здійснювали моніторинг стану сосни у 2018–2020 та 2023 рр., розміщені у свіжому суборі, в чистих соснових насадженнях віком 65–75 років та з відносною повнотою 0,6–0,8. Після випуску хижака санітарних рубок на цих площах не проводили, за винятком пробних площ поблизу Сум, які слугують контролем. Аналіз свідчить, що спалах короїдів на північному сході України розпочався найраніше у Чернігівській, а найпізніше – у Харківській областях. Гідротермічний коефіцієнт Г. Т. Селянінова у період досліджень був меншим, ніж вважається нормою для відповідних природних зон. Це створило умови для ослаблення дерев і поширенню популяцій короїдів. У рік внесення хижака (2018), спалах короїдів починав згасати у Чернігівській, був у фазі кульмінації – у Сумській і на фазі росту – у Харківській областях. В усі роки діаметр свіжого сухостою був меншим, ніж середній діаметр насадження, тобто відпад не був патологічним, оскільки короїди заселяли дерева різного розміру. У 2018 р. відпад дерев був найвищим у Чернігівській області, де спалах короїдів розпочався раніше. Стан дерев покращився, а частка свіжого сухостою зменшилася на всіх пробних площах у 2019 році. Водночас у наступні роки стан дерев погіршився на всіх пробних площах у зв’язку з новим спалахом розмноження короїдів. Тренд погіршення стану насаджень був виражений найбільше на пробних площах у Сумській області, де регулярно проводили вибіркові санітарні рубки з вилученням дерев 4 і 5 категорій стану, в яких переважно перебували хижаки. Отже, внесення Th. formicarius в осередки короїдів сприяло поліпшенню стану дерев наступного року. Водночас одноразове внесення хижака не змогло стримати розвиток нового спалаху та запобігти подальшому всиханню насаджень. Можливо, що додатковий випуск хижака сприяв би стабілізації популяції короїдів на низькому рівні.