Структура фітомаси дерев хвойних порід та фізіолого-біохімічні особливості її формування - Terela, I.; Kendzyora, N.; Zaika, V. (Наукові праці Лісівничої академії наук України, 2014)
Досліджено ріст сосни звичайної, ялини європейської, модрини європейської в 2-6-річних лісових культурах та формування фітомаси, накопичення золи і зольних елементів у різних органах і частинах дерев, а також особливості біосинтезу пластидних пігментів в умовах свіжої грабово-соснової судіброви Львівського Розточчя. Встановлено інтенсивне збільшення росту та нагромадження фітомаси деревами хвойних порід в часі. Маса дерев сосни в культурах від 2 до 6 років збільшується в 38 разів, ялини - в 54 рази, а модрини - в 11 разів. Коефіцієнт абсолютно сухої речовини у фітомасі хвойних рослин знаходиться в межах 0,27-0,56 і залежить від деревної породи та фракції фітомаси. Хвойні породи характеризуються більш інтенсивним накопиченням надземної фітомаси, яка у них становить 83,4-88,9 % від маси дерева. Концентрація золи у хвої деревних порід змінюється в межах 13,70-47,30, у пагонах з корою – 9,30-23,40, у стовбурі з корою – 8,96-14,80 і в кореневій системі – 11,32-38,00 мг/г абс. сух. маси. Високий вміст калію, кальцію і фосфору виявлено у хвої деревних порід. Коренева система, пагони і стовбур мають значно нижчий вміст зольних елементів. Сумарний вміст пігментів у хвої сосни, ялини і модрини становить 2,55-5,26 мг/г абс. сух. маси, в тому числі зелених пігментів – 1,96-4,03 мг/г абс. сух. маси. Вміст каротиноїдів порівняно з хлорофілами виявився в 3-5 разів меншим і становить 0,52-1,18 мг/г абс. сух. маси. В синтезі 1 г сухої органічної речовини молодих дерев сосни, ялини і модрини бере участь 0,8-1,3 мг хлорофілів.